5.+Sigrid+Undset

=Sigrid Undset (1882-1949)= Sigrid Undset var en svært begavet norsk forfatter som skrev på en fortryllende måte, hun skildret alt fra sin egen oppvekst til miljøet i middelalderen.

Hun blei født i Kalundborg i Danmark den 20. mai 1882. Sigrid Undset var datter av den norske arkeologen Ingvald Undset, og moren, Anna Maria Charlotte Gyth, kom fra Danmark. Etter to år i Danmark flyttet familien til Norge og hovedstaden Kristiania, der Sigrid senere fikk to søsken

Undset var et begavet barn med store tanker og dyktigheter, men som ung jente opplevde hun en stor tragedie, hennes far ble syk og døde fra familien når Sigrid Undset var bare elleve år. Fra faren ble syk og frem til han døde tilbrakte hun mye tid hjemme og leste bøker for han, via dette fikk Sigrid en stor innsikt i litteratur og ble godt kjent med norrøn litteratur, vikingtiden og middelalderen. Akkurat disse tingene interesserte henne resten av livet, og det kommer spesielt godt frem i diktingen hennes.

Etter farens død gikk Sigrid Undset på handelsskolen og fikk seg jobb på kontor i en alder av 17 år. Undset arbeidet som kontordame i hele 10 år og ved siden av denne jobben skrev hun, spesielt om natten. I sin tidligste diktning skildret hun det som hun kjente fra sitt dagligdagse liv, og hun tok også et radikalt oppgjør med tiden hun vokste opp i. Sigrid Undset brukte også mye tid på å utforske arbeiderstrøket i Kristiania. Det gjorde hun for å finne kontraster til det miljøet hun selv vokste opp i, slik at hun kunne opplyse resten av befolkningen i Norge om hvor stor forskjellen mellom de ulike gruppene i samfunnet virkelig var.

Undset sin debutroman, ”Fru Marta Oulie”, kom ut i 1907 og bare tre år senere kunne hun bli forfatter på heltid. Hun fikk tildelt stipend og reiste til Italia, der hun levde i kunstnermiljøet i Roma. I Roma møtte hun maleren Anders Svarstad. Svarstad var 13 år eldre enn Undset og hadde tre barn, noe som førte til at de to ikke kunne tilbringe mye tid sammen. De giftet seg i 1912 og fikk sin første sønn, Anders, i 1913. Den lille familien flyttet så hjem til Norge og ble boende i Kristiania.

Uheldigvis var ikke alt perfekt i dette ekteskapet, de tilbrakte mye tid adskilt og arbeidet mye hver for seg, noe som førte til at forholdet ble svakere og de levde ikke slik som vanlige ektepar pleide å gjøre. Til tross for disse vanskelighetene fikk de senere datteren Maren Charlotte. Rollen som mor var viktig for Sigrid Undset, og hun diktet gjerne om den. Etter noen år flyttet Sigrid og ektemannen Anders hver for seg, og Sigrid fikk deres tredje barn, Hans. En stund senere ønsket Sigrid skilsmisse formelt fordi hun ville bli katolikk.  I 1924 konverterte hun til katolisismen og ble medlem av Dominikanernes tredje orden, der hun tok navnet søster Olivia. Undset var en overbevisende katolikk, men kunne dessverre ikke praktisere sin religion siden hun var skilt, for kirken så på henne som en ekteskapsbryter fordi ekteskapsbrudd var stor synd.

Sigrid Undset skrev på riksmål (bokmål) og er mest kjent for romanene om livet i skandinaviske land i middelalderen. Hennes mest kjente verk er triologien ”Kristin Lavransdatter” som kom ut fra 1920 – 1922. Denne triologien resulterte i at hun i 1928 mottok Nobelprisen i litteratur for romanen ”Kristin Lavransdatter”, spesielt for sine mektige beskrivelser av livet i Norden i middelalderen.

Halvparten av pengene ga hun til et ”legat for familier med åndssvake barn”, dette fordi hennes andre barn Maren Charlotte var tilbakestående og hadde epilepsi. Resten av pengene ble fordelt mellom ”legat for ubemidlede katolikker” og ”forfatterforeningens stipendiefond”.

Undset ble ikke bare tildelt Nobelprisen i litteratur, i 1930 ble hun faktisk utnevnt til ridder av første klasse av St. Olavs Orden for sine fremragende arbeid i litteraturen. I 1947 ble hun forfremmet og tildelt storkorset av St. Olav Orden for fremragende litterært virke og fortjenester av fedrelandet, Sigrid Undset var den første kvinnen som fikk tildelt storkorset av denne ordenen. Selve grunnen til at hun fikk dette storkorset var for hennes innsats for Norge under andre verdenskrig. For da krigen kom til Norge i 1940 måtte ho rømme fra Norge til Sverige og videre til USA på grunn av sitt store hat ovenfor Adolf Hitler og nazismen, og sitt sterke engasjement for jødenes skjebne. Sigrid Undset var en sterk patriot og skrev artikler og holdt foredrag for et fritt Norge, hun arbeidet virkelig aktivt for å få et fritt Norge under andre verdenskrig.

Den 10. juni 1949 døde Sigrid Undset på sykehuset i Lillehammer, bare 67 år gammel, men hun levde et godt liv med mange fantastiske prestasjoner. Mange kjenner fremdeles til Undset på grunn av hennes fantastiske bøker, men spesielt godt kjent er hun for å være avbildet på portrettsiden av den norske femhundrekronersseddelen.

=Sigrid Undset og det moderne prosjektet= Sigrid Undset hører først og fremst til nyrealismen som en reaksjon til industrialiseringen og det moderne samfunnet. Det som i hovedsak skiller nyrealismen fra realismen er forfatternes større fokus på etikk og moral og videreføring av tradisjonelle normer hvor realistene var forkjempere for forandringer i samfunnet. Sigrid Undset var til en stor grad også en sterk forkjemper for nettopp gamle verdier og moralske og etiske holdninger.

Hun skrev på tradisjonelle former, men viste sin sterke tilhørighet av kristne verdier gjennom flere verk, men i størst grad i Kristin Lavransdatter. I denne romanen følger leserne Kristin gjennom hele hennes liv hvor hun møter mange utfordringer og problemstillinger, men hun aldri glemmer sine kristne verdier og moraler.

At Sigrid Undset selv konverterte til katolismen i 1924 viser nettopp hennes dype tro på de gamle, kristne verdiene som hun selv mente var svært nødvendig for menneskene. Hun var et humanistisk menneske som trodde på kjærlighet og godhet, men selv om hun var tilhenger av de tradisjonelle livslovene var hun også et moderne menneske på mange måter. Selv skilte hun seg fra sin mann og brøt på den måten med de familieverdiene som hun selv mente var viktige. Det som også er viktig å poengtere er at selv om Sigrid Undset fikk en hard dom, både av kvinnene i hennes egen samtid og nåtid, er at hun hadde svært moderne tanker rundt kvinnesaken. Hun mente at kvinnen selv måtte få velge hva de ville i livet sitt, selv om hun også mente at morsrollen og yrkeslivet ikke var to ting som ikke var en god eller funksjonell kombinasjon.

Romanen ”Jenny” som Undset skrev i 1911 var hennes store gjennombrudd, og er et bilde på den moderniteten som Undset tilhørte. Mange på den tiden mente at den var nesten for moderne på grunn av den nakne sannheten om Jenny Winge som Undset illustrerte. Romanen er skrevet som en beskrivelse av Jenny sett gjennom forskjellige menns øyne, og alle plasserer henne i forskjellige roller og karakteristiske trekk. Hun blir sett på som sterk, modig, en husmor og en elsker. Den forbudte kjærligheten og hennes liv var av svært moderne, nyrealistisk karakter, men også skrevet på en videreført tradisjonell form. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; margin: 0cm 0cm 10pt;">Det som kan sies om Sigrid Undset er at hun gikk fra å være svert moderne i sin roman ”Jenny”, men senere gikk over til en mer moderne stil og forholdt seg mer til kristne moraler og livssyn. Hun var også en stor kontrast mot seg selv i sine tanker og ord og egne handlinger. Hun konverterte til katolismen, men gjorde seg senere skyldig i ekteskapsbrudd. Hun mente at kvinnen umulig kunne arbeide og samtidig være husmor, men selv var hun husmor på dagtid og skrev sine verk til stor grad på nattestid.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 0px; margin: 0cm 0cm 10pt; overflow: hidden;"> =<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; margin: 0cm 0cm 10pt;">**<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Analyse av Kristin Lavransdatter ** = · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">I løpet av sitt forfatterskap ble Undset mest kjent for sin historiske triologi, Kristin Lavrandsdatter. Det første bindet i triologien, Kransen, ble for første gang gitt ut i 1920. Boken handler om Kristin, datter av storbonden Lavrans, som leserne følger fra fødsel til bryllup, og hennes kamp mot foreldrene og normene i samfunnet for å kunne gifte seg med sin store kjærlighet, Erlend. · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Et typisk trekk for denne perioden var at forfattere skrev lange, episke fortellinger. Triologien spenner seg over hele livsalderen til Kristin, fra fødsel til død. Det forteller om hennes kamp mot normene i samfunnet når hun forelsker seg og blir hustru, og hvordan hun omfavner den kristne tro. · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Boken tilhører nyrealismen som blomstret opp på 1900-tallet, og typiske trekk ved denne var at handlingen i fortellingene var lagt til fortiden, og tok opp etiske og moralske problemstillinger. Dette kommer tydelig frem i Kransen da Kristin tar valget om å gifte seg med Erlend av kjærlighet, selv om hun var trolovet til en annen mann og gikk imot sine foreldre og samfunnets forventninger. · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Undset tar opp mange allmennmenneskelige og eksistensielle problemer i sine verk. Kjærligheten, å følge sine drømmer, og om plikter og normer som samfunnet og religionen pålegger mennesket. Disse går igjen i //Kransen//. Kristin blir fostret opp til å følge den kristne tro, og være lydig overfor sine foreldre, men velger å trosse dem og samfunnet for å kunne gifte seg med sin store kjærlighet Erlend. · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Religion er også et gjennomgående tema i romanene til Undset. Undset mente at løsningen til menneskene fant man i kristen moral, og man kan da karakterisere henne som anitmoderne da hun ikke tror at menneskets fornuft skal føre til fremskritt. · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Hovedpersonene i bøkene er komplekse personligheter, med både gode og dårlige sider, og kan ikke karakteriseres som stereotyper for datidens samfunn, da både Erlend og Kristin forbrøt seg på mange normer da de inngikk et forhold og senere giftet seg. Kristin er skildret som en sterk kvinne som gikk imot sine foreldre, noe som ikke var typisk for en kvinne i middelalderen. · <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Undset skrev alle sine bøker på riksmålet. Landsmålet hadde ikke slått igjennom i storbyene ennå, og var fortsatt det vanligste skriftspråket blant forfattere. Eks. //“Der var jettestore søiler som de gikk forbi, og mellem søilene var det som å se inn i kullsvarte huler”.//

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Kildeliste:
<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">Litteratur: <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; margin: 0cm 0cm 10pt;">W. Nygaard. H. Aschehoug & Co. 2008. Grip teksten <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; margin: 0cm 0cm 10pt;">Internett: <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">[]

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; margin: 0cm 0cm 10pt; tab-stops: 278.25pt; tabstops: 278.25pt;">[] <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%; margin: 0cm 0cm 10pt; tab-stops: 278.25pt; tabstops: 278.25pt;">[]

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">[]