2.+Johan+Falkberget

Johan Falkberget D en folkekjære forfattaren Johan Falkberget var født 30. september 1879. Han kom frå Rugedal i Røros, og vokste opp som einebarn med foreldrene Gunnhild Jonsdatter Lillebakken og Mikkel Andreas Lillebakken. Allerede som 7 åring begynte han i gruvearbeid, og dette eigenartede og mangfoldige gruvearbeidet skulle vise seg å bli hovudscena til Falkberget. Han arbeida så lenge som 20 år i gruvene. Ved sida av dette arbeidet både las, fortalte og skreiv han, og frå tjueårsalderen arbeida han som avisjournalist, redaktør og forfatter. Johan Falkberget skreiv noveller, romaner og andre slags fortellingjar. Hans foreldrene var kristne, opplyste og kunstelskere. Faren med si tru på den frie tanke i alle mennesker og deira kamp for eit betre og meir rettferdig samfunn. Mora med sin musikalitet, natursans og fortellerevne. Falkberget fekk evner, holdningar og tru gjennom morsmelka. Klassebevisthet, solidaritet og sosialistisk standpunkt var berre frukosten av Falkbergets kvardagskost.

Johan Falkberget tilhørte [|nyrealismen]. Det harde livet som gruvearbeider går igjen i fleire av verka hans. Dei mest kjente og leste storverka set handling i gruvemiljøet – miljøet han kjente frå botnen av. ” [|Den fjerde nattevakt (1923] ),” [|Christianus Sextus (1927- 1935] )”, og ” [|Nattens brød (1940-1959)] ” er nokre eksempel. I desse utgivingane viser Johan Falkberget stor respekt for alle kvinner og menn som har bygd landet ved sitt arbeid. Han illustrerer korleis mennesket kan tilegne seg integritet og verdigheit gjennom å slite og kjempe i mot tilbakefall i livet. Mennesket kan forbetre sin eigen moral, sitt eige liv og sine eigne omgivelsar, og denne trua på dei gode kreftene i mennesket er nær i slekt med [|det moderne prosjektet]. Falkberget er derfor å betrakte som ein moderne forfattar.


 * Analyse av Falkbergets “En barbarnatt” **

 Utdraget ”en barbarnatt” handlar om eit ras i Dopp si gruve, utan at Jesper With veit det. Sjølve situasjonen er mellom Saxe Tambur, Adam Salomon Dopp, Lorette, Wetzel og Jesper With. Under raset i gruva fekk Tambur ein stein over foten sin og Tambur kom seg ikkje laus. Det var mykje diskusjonar om kva dei skulle gjere. Først prøvde dei å dra Tambur med reimer som dei hadde festa til armane. Etter kvart innsåg dei at dei måtte skjære av foten til Tambur for at han skulle overleve. Tilslutt skar dei foten av, fekk Tambur vekk og gravla foten. Etter ni dagar døydde Saxe Tambur av sårfeberen.

 Ein av tradisjonane som dei nye forfattarane vidareførte, var den realistiske tradisjonen frå 1800 talet. Dei skreiv om samfunn og menneskjer i ein tradisjonell, realistisk form. Denne litteraturen frå dei første 10 åra av 1900 talet har fått merkelappen nyrealisme. Falkberget sine romanar frå gruvemiljøet på Røros fortel både frå 1600-talet, 1700-talet og 1800-talet. Forfattarane levde i ei tid som mange følte var ny, annerledes og kaotisk. Mange slags miljø og store lag av folket omfatta diktinga under nyrealismen. I utdraget frå romantriologien Christianus Sextus, “En barbarnatt” skildrar Johan Falkberget ein rekkje realistiske hendingar som vi lett kunne ha gjennkjent i kvardagen frå den tida.

 I “En barbarnatt” blir mesteparten av personskildringane utelatte, men skildringane av miljøet er meir satt i fokus og skapar ei dyster stemning, typisk for nyrealismen. Falkberget skriv “Kveldsolen som holdt på å gå ned bak åsene nord for Rørosgård, gjorde en lynvisitt inn gjennom det blyinnfattede vindu med fire fargede ruter i hos bartskjær og bergchirurgusen Jesper With.” for å skildre miljøet. “Ved store kraftanstrengelser fikk de tre menn spent en rem om Saxes håndledd; men den slet han så spennen spratt frem på gulvet - det var kjempekrefter i Saxe Tambur” er skildrar med realistiske trekk. Falkberget utelater ingen detaljer. “Tamburens øyne flammet og skummet valt i munnvikene” er ei skildring som Falkberget brukar for å skape den seriøse stemninga i romanen. “Hendene hans var bleke og spøkelseaktige” får fram uttrykka til personane i romanen. Forfattaren har ikkje brukt mykje personskildringar og tankeskildringar, menFalkberget brukar ytre skildringar og uttrykk til å skape stemning. “Det freste og dampet av blod og oste av svidd kjøtt der inne”. Sitatet viser at Falkberget brukar dramatiske skildringar for å uttrykke det som skjer for å vise lesarane det realistiske i romanen.

Johan Falkberget om arbeidet i gruva som barn
//Sendt: 13. apr 1956// ''I barndommen arbeidet forfatteren Johan Falkberget som gruvegutt i Rørostraktene mens han også gikk på skolen. Dikteren forteller at han begynte med gruvearbeidet allerede som åtte-åring. Den slitsomme jobben besto i å vaske koppermalmen ut av berget ni timer i døgnet.

På fritida sov og sloss de. Arbeidsstokken besto blant annet av faglærte arbeidere fra Tyskland, og noen var svensker.''

Johan Falkberget om skoleårene


//Sendt: 13. apr 1956// ''Skolegangen var begrenset for de yngste gruvearbeiderne i Rørostraktene ved inngangen til 1900-tallet. De fikk fri en måned hver vår og høst. Arbeidet var viktigere. Bare 12 år gammel begynte den unge Johan Falkberget som vasker-ryss (gruvegutt) ved Christianus Sextus-gruvene. Her forteller han om skolegangen sin.''

media type="custom" key="8747574"

** Skriftlig intervju: ** **Anders Sakrisvoll i Falkberget-ringen er talerør for skribenten fra Bergstaden ** []

= Spørjeundersøkingstevling:=

1. Kva er Falkbergets mest omskrive tema i verka hans?

2. Kva retning 1900-tallet tilhøyrte Falkberget?

=Kjeldeliste:= [|**http://www.nrk.no/skole/klippdetalj?topic=nrk:klipp/259732**] || Sikker ||
 * Nettside || URL || Kommentar ||
 * Wikipedia || [|**http://no.wikipedia.org/wiki/Johan_Falkberget**] || Delvis sikker ||
 * KarlHenrik || [|**http://www.karlehenrik.com/johan_falkberget.htm**] || Truverdig ||
 * Aftenposten || [|**http://www.aftenposten.no/alex/litterat/forfatte/falkberg.htm**] || Truverdig ||
 * Store norske leksikon || [|**http://www.snl.no/Johan_Falkberget**] || Sikker ||
 * NRK || [|**http://www.nrk.no/skole/klippdetalj?topic=nrk:klipp/259732**]
 * Dagbladet || [] || Delvis sikker ||